ČESKÁ REPUBLIKA
ROZSUDEK
JMÉNEM REPUBLIKY

Okresní soud v Písku rozhodl samosoudkyní Mgr. Martinou Petříkovou v hlavním líčení konaném dne 7. března 2023 v Písku,
takto:
Obžalovaný
xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx v Písku, invalidní důchodce, trvale bytem xxxxxxxxxxxxxxxx Písek, nyní ve vazbě ve Vazební věznici České Budějovice, 

se uznává vinným, že

dne 19. 12. 2022 v době okolo 14:00 hodin v Písku, na pobočce České pošty č. 4, na adrese xxxxxxxxxxxx, předal osobně na přepážce pracovnici pošty reklamní leták, na který ručně vepsal vzkaz „V BUDOVĚ JE BOMBA“, čímž chtěl rozšířit poplašnou zprávu a vyvolat tím následnou záchrannou akci Integrovaného záchranného systému spojenou s evakuací budovy pošty, avšak pracovnice pošty dle osobní znalosti jeho osoby tento vzkaz vyhodila do koše a výhrůžce nevěnovala dále pozornost, 

a popsaného jednání se dopustil přesto, že byl rozsudkem Okresního soudu v Písku ze dne 4. 5. 2016, č. j. 2 T 16/2016-77, který nabyl právní moci dne 25. 5. 2016, odsouzen pro přečin šíření poplašné zprávy podle § 357 odst. 2 trestního zákoníku k trestu odnětí svobody v trvání 8 měsíců s podmíněným odkladem na zkušební dobou v trvání 18 měsíců, jež měla uplynout 25. 11. 2017, nicméně tento trest byl změněn v trest nepodmíněný v trvání 8 měsíců, který vykonal dne 22. 1. 2019, a rozsudkem Okresního soudu ve Strakonicích č. j. 3 T 83/2017-135 ze dne 8. 8. 2017 ve spojení s rozsudkem Krajského soudu v Českých Budějovicích ze dne 26. 9. 2017, č. j. 4 To 543/2017-151, který nabyl právní moci dne 26. 9. 2017, byl odsouzen pro přečin šíření poplašné zprávy podle § 357 odst. 2, odst. 3 písm. a), d) trestního zákoníku k nepodmíněnému trestu odnětí svobody v trvání 12 měsíců, jež vykonal dne 22. 5. 2018,

tedy

dopustil se opětovně jednání, které bezprostředně směřovalo ke sdělení poplašné zprávy právnické osobě, která byla nepravdivá, a která byla způsobilá vyvolat bezdůvodnou záchrannou práci integrovaného záchranného systému, a jehož se opětovně dopustil v úmyslu sdělit poplašnou zprávu právnické osobě, která byla nepravdivá, a která byla způsobilá vyvolat bezdůvodnou záchrannou práci integrovaného záchranného systému, avšak k opětovnému sdělení poplašné zprávy právnické osobě, která byla nepravdivá, a která byla způsobilá vyvolat bezdůvodnou záchrannou práci integrovaného záchranného systému, nedošlo,

čímž spáchal

přečin šíření poplašné zprávy podle § 357 odst. 2, odst. 3 písm. a) trestního zákoníku ve stádiu pokusu podle § 21 odst. 1 trestního zákoníku,

a odsuzuje se

podle § 357 odst. 3 trestního zákoníku k trestu odnětí svobody v trvání 2 (dvou) let.

Podle § 56 odst. 2 písm. a) trestního zákoníku se obžalovaný pro výkon tohoto trestu zařazuje do věznice s ostrahou. 
Odůvodnění:
1.	 V hlavním líčení konaném dne 7. 3. 2023 byl vyslechnut obžalovaný xxxxxxx a byly provedeny listinné důkazy, jejichž podstatný obsah je citován níže. 
2.	 Obžalovaný xxxxxxxx dobrovolně a bez nátlaku prohlásil, že je vinen jednáním popsaným v obžalobě Okresního státního zastupitelství v Písku sp. zn. Zt 257/2022 a souhlasil s popisem skutku a s právní kvalifikací, čímž splnil všechny požadavky pro aplikaci § 206c trestního řádu. V souladu s odst. 3 a 6 tohoto ustanovení soud přijal prohlášení viny obžalovaného v celém rozsahu obžaloby a dále neprováděl v tomto směru dokazování. 
3.	 Rozhodoval-li tedy soud s ohledem na všechny shora uvedené skutečnosti odsuzujícím rozsudkem, pak jeho úvahy směřovaly k otázce uložení vhodného a přiměřeného trestu pro obžalovaného. Při takových úvahách bylo postupováno podle § 39 trestního zákoníku a bylo vzato v úvahu také to, zda v dané věci nejsou dány některé z polehčujících či naopak přitěžujících okolností (§ 41 a § 42 trestního zákoníku). 
4.	 K posouzení těchto otázek byly provedeny následující listinné důkazy a z nich učiněna následující zjištění. K osobě obžalovaného xxxxxxxx bylo z aktuálního opisu z evidence rejstříku trestů fyzických osob zjištěno, že tento má v rejstříku doposud 2 záznamy, kdy byl opakovaně odsouzen za trestnou činnost stejného charakteru, konkrétně za přečin šíření poplašné zprávy podle § 357 odst. 2 trestního zákoníku a § 357 odst. 2, 3 písm. a), d) trestního zákoníku. Tato skutečnost vyplývá z rozsudku Okresního soudu v Písku ze dne 4. 5. 2016, č. j.     2 T 16/2016-77, kterým byl obžalovaný xxxxxx uznán vinným přečinem šíření poplašné zprávy podle § 357 odst. 2 trestního zákoníku a odsouzen k trestu odnětí svobody v trvání          8 měsíců, jehož výkon byl podmíněně odložen na zkušební dobu v trvání 18 měsíců. Jak vyplývá z opisu z evidence rejstříku trestů fyzických osob, tento původně podmíněně uložený trest byl změněn na nepodmíněný trest odnětí svobody, který obžalovaný vykonal dne 22. 1. 2019. Obžalovaný byl dále odsouzen rozsudkem Okresního soudu ve Strakonicích ze dne 8. 8. 2017,  č. j. 3 T 83/2017-135, ve spojení s rozsudkem Krajského soudu v Českých Budějovicích ze dne 26. 9. 2017, č. j. 4 To 543/2017-151, a to za pokračující přečin šíření poplašné zprávy podle        § 357 odst. 2, 3 písm. a), d) trestního zákoníku, spáchaný dvěma útoky, za který mu byl uložen nepodmíněný trest odnětí svobody na 1 rok. Pro výkon tohoto trestu byl obžalovaný zařazen do věznice s dozorem, přičemž tento trest vykonal dne 22. 5. 2018. Z opisu z evidence přestupků ohledně obžalovaného xxxxxxxxx vyplývá spáchání 1 přestupku ze dne 4. 6. 2022 proti veřejnému pořádku podle § 5 odst. 1 písm. f) zákona č. 251/2016 Sb,.
5.	 Obžalovaný xxxxxxxx v rámci svého výslechu u hlavního líčení ke své osobě vypověděl, že je nezaměstnaný, pobírá invalidní důchod, špatně vidí. Bydlel po ubytovnách a naposledy před vzetím do vazby bydlel v xxxxxxx v Písku u soukromé osoby. Pokud se týká páchané trestné činnosti, již dříve policejnímu orgánu uvedl, že ji páchal proto, že byl v hmotné nouzi. Obžalovaný uvedl, že bydlení v xxxxxxxx pro něj nebylo vhodné, zpočátku to fungovalo, ale pak to přestalo fungovat a zima byla na krku. Kdyby se obžalovaný ocitl někde venku na ulici, v zimě, tak by nebylo o co stát a s ubytovnami moc počítat nemohl. A pokud se týká ubytovny v xxxxxxxxxx, tam byla situace o něco lepší, ale zase to bylo daleko do Písku. Je možné, že řešení jeho situace s bydlením bylo trochu takové unáhlenější, protože zima byla na krku. Na své jednání obžalovaný hrdý není, nicméně nic se už nespraví. Obžalovaný pobírá invalidní důchod ve výši 16 500 Kč měsíčně, ze kterého splácí úvěr od spořitelny. 
6.	 Jak shora uvedeno, druh trestu a jeho výměru stanovil soud podle zásad uvedených v ustanovení § 39 trestního zákoníku. Soud přihlédl zejména k povaze a závažnosti spáchaného trestného činu, tj. k významu chráněného zájmu, který byl činem dotčen, ke způsobu provedení činu a k jeho následkům, k okolnostem, za kterých byl čin spáchán, k osobě obžalovaného, k míře jeho zavinění a k pohnutce, záměru nebo cíli, dále k osobním, rodinným, majetkovým a jiným poměrům obžalovaného a k jeho dosavadnímu způsobu života a k možnostem jeho nápravy, dále k jeho chování po činu a také k účinkům a důsledkům, které lze očekávat od trestu pro jeho budoucí život. Rovněž soud posoudil existenci polehčujících a přitěžujících okolností, jak je definuje ustanovení § 41 a § 42 trestního zákoníku. Obžalovanému zásadně polehčuje jeho doznání a jeho postoj k věci, kdy v řízení před soudem prohlásil svoji vinu. Současně soud zohledňuje, že jednáním obžalovaného nebyl způsoben žádný závažný následek, což však bylo ovlivněno zejména postupem pracovnic pošty. Na druhou stranu je třeba poukázat na to, že obžalovaný je osobou odsouzenou opakovaně za činnost stejného charakteru. Jeho motivací, tak jako v případě předchozích odsouzení, je řešení jeho bydlení, aktuálně v zimních měsících. S ohledem k tomu dospěl soud k závěru, že na obžalovaného je potřeba působit již daleko citelnějším trestem, kdy nelze v případě jeho osoby uvažovat o jiném trestu než trestu spojeném s přímým výkonem, tj. trestu nepodmíněném. Jednání obžalovaného nelze s ohledem na jeho povahu a závažnost potrestat trestem alternativním, či trestem mírnějším, a to právě s ohledem na motivaci, která jej ke spáchání tohoto trestného činu opakovaně vedla. Obžalovaný musí do budoucna svoji bytovou situaci řešit jiným způsobem, kdy nelze tolerovat jeho chování spočívající v páchání tak závažné činnosti, kdy účelem jejího páchání je pouze snaha o uvěznění a vyřešení tím aktuální bytové situace obžalovaného, byť momentálně své jednání obžalovaný hodnotí jako unáhlenější. Je zřejmé, že dříve uložené tresty obžalovaného nijak neovlivnily v tom směru, aby se napříště jakékoliv trestné činnosti nedopustil. S ohledem na shora uvedené byl proto obžalovanému v sazbě ve výměře 1 až 5 let odnětí svobody, kterou byl obžalovaný podle   § 357 odst. 3 trestního zákoníku ohrožován, uložen nepodmíněný trest odnětí svobody ve výměře 2 let. Takto uložený trest je vzhledem k osobě obžalovaného a k povaze a závažnosti trestné činnosti trestem přiměřeným a odpovídajícím shora hodnoceným hlediskům. Pro výkon tohoto trestu byl obžalovaný zařazen do věznice s ostrahou podle § 56 odst. 2 písm. a) trestního zákoníku, neboť nejsou splněny podmínky do zařazení obžalovaného do přísnějšího typu věznice.
Poučení:
Proti tomuto rozsudku lze podat odvolání do osmi dnů ode dne jeho písemného doručení ke Krajskému soudu v Českých Budějovicích prostřednictvím Okresního soudu v Písku ve dvojím vyhotovení, jež má odkladný účinek. 
Státní zástupce tak může učinit pro nesprávnost kteréhokoli výroku, obžalovaný pro nesprávnost výroku, který se ho přímo dotýká, zúčastněná osoba pro nesprávnost výroku o zabrání věci, poškozený, který uplatnil nárok na náhradu škody, pro nesprávnost výroku o náhradě škody. Osoba oprávněná napadat rozsudek pro nesprávnost některého jeho výroku může jej napadat také proto, že takový výrok učiněn nebyl, jakož i pro porušení ustanovení o řízení předcházejícím rozsudku, jestliže toto porušení mohlo způsobit, že výrok je nesprávný nebo chybí (§ 246 odst. 1 tr. ř.).
Ve prospěch obžalovaného mohou rozsudek odvoláním napadnout kromě obžalovaného a státního zástupce i příbuzní obžalovaného v pokolení přímém, jeho sourozenci, osvojitel, osvojenec, manžel a druh. Státní zástupce tak může učinit i proti vůli obžalovaného. Je-li obžalovaný zbaven způsobilosti k právním úkonům nebo je-li jeho způsobilost k právním úkonům omezena, může i proti vůli obžalovaného za něho v jeho prospěch odvolání podat též jeho zákonný zástupce a jeho obhájce (§ 247 odst. 2 tr. ř.).
Odvolání musí být ve shora uvedené lhůtě odůvodněno tak, aby bylo patrno, ve kterých výrocích je rozsudek napadán a jaké vady jsou vytýkány rozsudku nebo řízení, které rozsudku předcházelo. Státní zástupce je povinen v odvolání uvést, zda je podává, byť i z části, ve prospěch nebo v neprospěch obviněného. Odvolání lze opřít o nové skutečnosti a důkazy (§ 249 odst. 1, 2, 3 tr. ř.).

Písek 7. března 2023 

Mgr. Martina Petříková v. r.
samosoudkyně